Högre momsgräns ska gynna småföretag och samfälligheter
Så kommenterar skattejurist Leif Hagström, Srf konsulterna, ett av förslagen i en promemoria från regeringen och Finansdepartementet som innehåller ett antal olika förslag som ska underlätta vardagen för små och medelstora företag.
Remissen Leif Hagström refererar till är Srf konsulternas svar på promemorian ”Nya mervärdesskatteregler för små företag samt ändrade mervärdesskatteregler för vissa tjänster och konstverk”. Mervärdesskatt är som bekant moms i dagligt tal.
År 2017 infördes en gräns för moms på 30 000 kronor i årlig omsättning. Därmed slapp flertalet solcellsanläggningar bli skattepliktiga. 1 juli 2022 höjdes beloppet till 80 000 kronor. Efter ändringar i EU:s småföretagsdirektiv står det medlemsländerna fritt att ha ett tröskelvärde på högst 85 000 Euro.
– Det är alltså möjligt för medlemsländerna att underlätta för små företag och företag i startfasen genom att inte göra dem momspliktiga. Flera EU-länder har betydligt högre beloppsgränser än Sverige. Det finns heller inga rapporter om att de högre gränserna i EU lett till snedvriden konkurrens. Svenska företag bör ha likvärdiga förutsättningar som andra inom EU, vilket en högre nivå än den föreslagna skulle bidra till. Det är några av skälen för att vi i vårt remissvar argumenterar för en väsentligt högre beloppsgräns än 120 000 kronor, konstaterar Leif Hagström.
Samfälligheter
I Sverige finns i dag cirka 30 000 samfällighetsföreningar. Antalet fastigheter som ingår i en eller flera samfälligheter är över 1 100 000. Det handlar exempelvis om vägar, parkeringar, bryggor, lekplatser eller anläggningar för vatten och avlopp. De anses i regel skattskyldiga till moms. Trots att ingående och utgående moms i princip tar ut varandra. Det som återstår att betala för samfälligheterna är de administrationskostnader som följer av momshanteringen, och risken för skattetillägg om man råkar göra fel.
– Skatteverket kom 2022 fram till att det finns ett direkt samband mellan medlemmarnas betalning till föreningen och det värde föreningen tillhandahåller. Därmed är samfälligheter beskattningsbara. Även detta följer EU-lagstiftning, säger Leif Hagström och fortsätter:
– Detta är inte en bra ordning. Samfällighetsföreningarna råkar ut för onödig administration och en onödig administrationskostnad. Skatteverkets begränsade resurser för administration och kontroll borde ägnas åt mer väsentlig verksamhet, vilket vi även skriver i remissen. Vi är positiva till att beloppet höjs, men höjningen borde vara väsentligt högre än föreslagna 120 000 kronor. Låt så många lekmannamässigt drivna samfälligheter som möjligt slippa momskrånglet!
Förslagen
Det som skrivs i promemorian kan bli verklighet 1 januari 2025. Den omfattar även förslag om:
– att företag etablerade i Sverige får möjlighet att tillämpa undantag från skatteplikt i andra EU-länder.
– att företag etablerade i andra EU-länder får möjlighet att tillämpa undantaget från skatteplikt i Sverige.
– att fler får utfärda förenklad faktura.
– att vissa virtuella evenemang och aktiviteter ska beskattas här om de konsumeras här.
– att skattesatsen är 12 procent för all försäljning av konstverk (en förenkling mot dagens ordning).
– att vinstmarginalbeskattning får inte tillämpas av återförsäljare när inköpet gjorts med reducerad skattesats.
Denna artikel skrevs innan Högsta Förvaltningsdomstolen slog fast att de bidrag som samfällighetsföreningar uttaxerar av sina medlemmar inte ska vara föremål för moms.
Läs om det här >>
![](https://tidningenkonsulten.se/app/uploads/sites/3/2021/02/leif-hagstrom-2020-1.jpg)